Ce a decis Apple sa construiasca in doua tari din Europa. Cea mai mare investitie a giganului IT pe batranul continent: 1,7 mld. euro
![Ce a decis Apple sa construiasca in doua tari din Europa. Cea mai mare investitie a giganului IT pe batranul continent: 1,7 mld. euro](https://assets.protv.ro/assets/incont/2015/02/06/image_galleries/50149/apple-lanseaza-un-serviciu-de-streaming-tv_size9.jpg)
Apple va deschide doua centre de date, in Danemarca si Irlanda, pana in 2017, iar constructia unitatilor va costa 1,7 miliarde de euro. Este cea mai mare investitie a gigantului american din domeniul IT in Europa, a anuntat luni compania.
Cele doua centre de date vor gestiona serviciile online ale Apple, inclusiv iTunes Store, App Store, iMessage, Maps si Siri, in Europa.
"Aceasta noua investitie este una importanta si reprezinta cel mai mare proiect al Apple in Europa pana in prezent", a declarat Tim Cook, directorul general al Apple.
In prezent, compania americana are 18.300 de angajati in 19 tari din Europa, in ultimele 12 luni adaugand 2.000 de noi locuri de munca. Mai mult decat atat, Apple asigura aproximativ 672.000 de locuri de munca pe continent, dintre care 530.000 de joburi sunt legate direct de dezvoltarea aplicatiilor pentru sistemul de operare iOS.
La fel ca toate centrele de date Apple, unitatile din Danemarca si Irlanda vor fi alimentate in totalitate cu energie regenerabila.
Google si Facebook, doi dintre cei mai importanti competitori ai Apple, au ales deja sa construiasca centre de date in Europa de Nord, intrucat vremea racoroasa din aceasta regiune determina reducerea costurilor cu racirea echipamentelor.
Google are un centru de date in Finlanda, iar in septembrie 2014 a anuntat ca va construi o noua unitate in Olanda, in timp ce Facebook detine un centru de date in Suedia, potrivit Bloomberg.
Apple a inregistrat un profit record, de 18 miliarde de dolari, in primul trimestru al anului fiscal 2015 (octombrie-decembrie 2014), in urcare cu 38% fata de aceeasi perioada din 2013, in timp ce veniturile au avansat cu 30% la 74,6 miliarde de dolari fata de 57,6 miliarde de dolari.