Guvernul a sesizat CCR în legătură cu rectificarea bugetară adoptată de Parlament, care include creşterea pensiilor cu 40%: ”Nu au identificat sursele clare de finanţare”
![Guvernul a sesizat CCR în legătură cu rectificarea bugetară adoptată de Parlament, care include creşterea pensiilor cu 40%: Nu au identificat sursele clare de finanţare](https://assets.protv.ro/assets/incont/2020/10/13/image_galleries/73340/surse-guvernul-va-sesiza-marti-ccr-in-legatura-cu-rectificarea-bugetara-adoptata-de-parlament-care-include_1_size9.jpeg)
CCR, Curtea Constitutionala
Guvernul a sesizat, marţi, Curtea Constituţională în vederea exercitării controlului prealabil de constituţionalitate privind Legea pentru aprobarea OUG 135/2020 de rectificare a bugetului de stat pe anul 2020.
Potrivit unui comunicat de presă al Guvernului, în esenţă, Executivul reiterează în sesizarea adresată CCR argumentele potrivit cărora Parlamentul a ignorat exigenţele de previzibilitate ale legii şi perspectivele evoluţiei situaţiei bugetului consolidat şi a economiei generale, cu consecinţa afectării principiului securităţii juridice.
"În plus, abrogarea unor articole din ordonanţa de rectificare prin care Guvernul a majorat punctul de pensie de la 1 septembrie nu duce automat la aplicarea legii iniţiale atâta vreme cât nu au fost emise dispoziţii tranzitorii", se spune în comunicat.
Totodată, Guvernul arată că parlamentarii "nu au identificat sursele clare de finanţare" a majorărilor propuse, necesare pentru a acoperi cheltuielile urmărite şi care să reflecte principiul echilibrului bugetar, potrivit dispoziţiilor constituţionale.
"Odată cu intrarea în vigoare a OUG 135/2020, noua valoare a punctului de pensie, respectiv de 1.442 de lei, s-a aplicat de la data de 1 septembrie 2020, la valoarea maximă pe care o permite bugetul de stat. Aplicarea majorării punctului de pensie la 1.775 de lei aşa cum a modificat legiuitorul şi majorarea salariilor profesorilor ar presupune 'un necesar de finanţare din fonduri publice de 11,2 miliarde de lei în anul 2020, respectiv 1,06% din PIB şi 34,3 miliarde de lei în anul 2021 (reprezentând 3,05% din PIB)'. Or, execuţia bugetului general consolidat în primele luni ale anului 2020 a înregistrat un deficit de 45,17 miliarde de lei, respectiv 4,17% din PIB. În condiţiile actualei crize sanitare extrem de grave, în care presiunea asupra bugetului de stat este uriaşă din cauza creşterilor masive a cheltuielilor nepermanente, iar riscul de a avea un deficit bugetar uriaş în 2021 este unul ridicat, Parlamentul ar trebui să contribuie la corecţia deficitului bugetar. În schimb, Legislativul a ales să acţioneze în sens contrar acestui obiectiv, nerespectând astfel angajamentele europene pe care România are obligaţia a le îndeplini", se menţionează în comunicat.
De asemenea, Executivul subliniază faptul că rectificarea bugetului de stat pe anul 2020 a fost construită pe baza "analizelor şi studiilor de impact", reprezentând un echilibru între toate domeniile care au necesitat finanţare astfel încât impactul economic al crizei sanitare să fie redus la "cel mai mic nivel posibil".
"Distorsionarea construcţiei bugetare, prin introducerea de cheltuieli fără bază reală în nivelul veniturilor, are ca finalitate degradarea economică, cu impact negativ în nivelul de trai al tuturor cetăţenilor, inclusiv a prezumtivilor beneficiari ai acestor cheltuieli. Totodată, gestionarea contextului economic actual necesită o raportare realistă la situaţia economică internaţională provocată de pandemie şi maximă precauţie în menţinerea echilibrelor bugetare în beneficiul tuturor cetăţenilor", se mai spune în comunicat
Premierul Ludovic Orban a afirmat, după adoptarea proiectelor în Parlament, că „iresponsabilitatea PSD riscă să arunce România într-o criză economică pe care abia ce am depăşit-o”. El mai spunea atunci că Guvernul va ataca la Curtea Constituţională iniţiativele legislative privind rectificarea bugetară în forma aprobată de Legislativ.
Conform proiectelor de lege privind rectificarea bugetară în forma amendată de PSD pensiile urmează să crească cu 40%.
Un alt amendament al PSD este cel prin care au fost crescute sumele repartizate unităţilor administrativ teritoriale cu un miliard de lei. De asemenena, pentru municipiile reşedinţă de judeţ este alocată suplimentar suna de 500 milioane lei, care va fi repartizat egal autorităţilor locale, fără a se ţine cont de culoarea politică.
O altă modificare abrogă articolul 43 care prevedea creşterea salariilor cadrelor didactice de anul viitor. Prin urmare, salariile profesorilor vor fi majorate din acest an, aşa cum este prevăzut de lege.
Totodată, a fost majorat şi bugetul Camerei Deputaţilor cu 5.635 milioane lei, după cum urmează: „În bugetul Camerei Deputaţilor – sume alocate din bugetul de stat – se majorează creditele bugetare şi de angajament astfel: 3.000 mii lei la titlul 20 Bunuri şi servicii si 2.635 mii lei la titlul 71 Active nefinanciare”.
Suma de 67 milioane lei a fost alocată suplimentar pentru Ministerul Agriculturi, în scopul finanţării Programului de realizare a Sistemului Naţional Antigrindină şi de Creştere a Precipitaţiilor.
Un alt amendament al PSD a fost cel prin care este suplimentat bugetul Ministerului Economiei cu 400 milioane lei, pentru programul Start Up Nation.
De asemenea, a fost suplimentat bugetul Secretariatului General al Guvernului cu 20 milioane lei, din Fondul de rezervă bugetară al Executivului „pentru Secretariatul de Stat pentru Culte, în scopul sprijinirii financiare a Administraţiei Patriarhale, în vederea continuării lucrărilor de construire a Ansamblului Catedralei Mântuirii Neamului”, printr-un amendat tot al grupului parlamentar al PSD.
Pe acelasi subiect: